Subject: Fw: Eesti Toiduainetööstuse Liidu arvamus Vabariigi Valitsuse määruse „Nõuded laste toitlustamisele haridus- ja sotsiaalteenuse osutamisel ning püsi- ja projektlaagris“ eelnõu kohta
From: "Sirje Potisepp" <[email-masked]>
To: Ingrid Põldsaar - SOM <[email-masked]>
Cc: "Info - SOM" <[email-masked]>
Date: Wed, 4 Jun 2025 23:55:27 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Saadetud rakendusest Outlook Androidile <https://aka.ms/AAb9ysg>

  _____

Saatja: Christman Roos <[email-masked]>
Saatmisaeg: kolmapäev, juuni 4, 2025 11:40:19 PM
Adressaat: Sirje Potisepp <[email-masked]>
Teema: Eesti Toiduainetööstuse Liidu arvamus Vabariigi Valitsuse määruse
„Nõuded laste toitlustamisele haridus- ja sotsiaalteenuse osutamisel ning
püsi- ja projektlaagris“ eelnõu kohta

Sirje, panin sellised mõtted. Kopeeri ja vormista Toiduliidu blanketile
või saada otse e-kirjana.

Saaja: [email-masked] <mailto:[email-masked]>  koopia tuleks
panna ka [email-masked] <mailto:[email-masked]>

Christman

---

Eesti Toiduainetööstuse Liidu arvamus Vabariigi Valitsuse määruse „Nõuded
laste toitlustamisele haridus- ja sotsiaalteenuse osutamisel ning püsi- ja
projektlaagris“ eelnõu kohta

Lugupeetud Ingrid Põldsaar

Täname kaasamast ja võimaluse eest laste toitlustamise nõudeid käsitleva
määruse kaasajastamise osas arvamust avaldada.

Esmalt soovime kinnitada, et Eesti Toiduainetööstuse Liit toetab kõiki
algatusi, mis aitavad kaasa laste ja noorte tervislikule toitumisele ning
soodustavad seejuures kohaliku toidu tarbimist igapäeva toidulaual. Eesti
toit on jätkuvalt ja kohati konkurentsitult puhtaim ning kvaliteetseim
kogu Euroopas. Selle kvaliteedi säilitamine ning konkurentsivõime tagamine
väärib pingutust. Soovime siiski ka esile tuua mõned tähelepanekud, mis
praegusel kujul võivad teha karuteene nii kvaliteedi kui konkurentsivõime
mõttes laste toitlustamisele.

Nõustume üldjoontes määruse eesmärgiga ajakohastada nõuded laste
toitlustamisele haridus- ja sotsiaalteenuse osutamisel ning püsi- ja
projektlaagrites vastavalt uuematele riiklikele toidu- ja
toitumissoovitustele, kuna senised nõuded on tänaseks ligi 20 aastat vanad
ja seega ajale jalgu jäänud. Meenutame siinkohal ka 2024. aasta
„Koolitoidu teekaardi“ põhieesmärki luua kokkulepitud prioriteetsete
tegevuste ja lahendussuundade abil tingimused, et koolilõuna vastaks laste
eakohasele energia- ja toitainete vajadusele, oleks mitmekesine,
tasakaalustatud ning kättesaadav kõigile lastele, olenemata nende
sotsiaalmajanduslikust taustast. Märgime, et tervisliku toitumise
aspektist ei ole oluline mitte ainult eakohane energia- ja toitainete
vajadus, vaid see sõltub ka kehalisest aktiivsusest, mis määruse
sihtrühmaks olevate laste puhul võib olla oluliselt varieeruv.

Samuti nõustume „Koolitoidu teekaardi“ sissejuhatuses märgituga, et
inimese arengut mõjutavad sageli lapseeas sisse harjutatud eluviisid ja
tavad, mistõttu on oluline, et koolilõunal pakutav toit vastaks õpilaste
vajadustele, oleks tasakaalustatud, mitmekesine ning lapse tervist toetav.
Sellest loetelust on aga puudu oluline aspekt, mis on täna ulatuslikuks
probleemiks ja takistuseks tasakaalustatud, mitmekesise ning tervist
toetava toidu tarbimisele – toidu maitse ja tekstuur. Siinkohal jõuame
esimese sisulise märkuseni eelnõu tekstis.

Esiteks, põhitoitude kordumist ei tohiks määruse tasandil kinni kirjutada,
nagu seda teeb lõige 1. Praeguses sõnastuses võib põhitoit korduda iga kuu
tagant või mitme koolilõunavariandi pakkumisel iga kahe nädala tagant.
Sisuliselt tähendab see seda, et lastele tuleks pakkuda 20 (või 10)
erinevat rooga. See ei saa olla eesmärk iseeneses kui tegelik eesmärk on
lastele vajaliku energia- ja toitainete vajaduste tagamine. Sama rooga on
võimalik serveerida mitmel erineval moel, mistõttu sellise kitsenduse
seadmine ei ole põhjendatud ega vajalik.

Teiseks, lõike 2 kohaselt ei pakuta toitu, mis sisaldab magusaineid. See
säte on otseses vastuolus lisaga 5, mis mitmel juhul välistab suhkru
kasutamise pakutavas toidus. Selline kategooriline keeld ei jäta ruumi
isegi toidu reformuleerimisele kui lisaks kõigele muule on ka soov
maitsvat toitu pakkuda. Kahetsusväärselt kirjeldab ka eelnõu seletuskiri
(lk 9) triviaalse loetelu magusainete kahjulikkust ilma tõsiseltvõetava
põhistuseta. Viidatud on WHO 15.05.2023 seisukohale, mille kohaselt võib
magusainetel olla pikaajalisel kasutamisel potentsiaalselt ebasoovitavad
mõjud. Potentsiaalselt ebasoovitavad mõjud võivad olla ka muul juhul
vajalike vitamiinide või mineraalide pikaajalisel kasutamisel. Milleks
sellist argumentatsiooni üldse esile tuua? Magusainete kahjulikkuse (või
kahju puudumise kohta) soovitame lugeda kasvõi Regionaal- ja
Põllumajandusministeeriumi Maablogi
(https://maablogi.ee/2023/07/19/aspartaam-meie-toidulaual-kas-magusaine-ta
rbimist-tuleks-piirata/). Kõik seletuskirjas esile toodud magusained on
Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) poolt heaks kiidetud ja kasutusse lubatud.
Tekib küsimus, kas vastava ekspertiisiga inimesi on ikka eelnõu
koostamisse kaasatud.

Samuti jääb arusaamatuks viide magusainete kohati mitmesajakordselt
suhkrust magusamale omadusele. Seda on esile toodud kui puudust, samal
ajal kui just selle abil on võimalik tervislikumat toitumist toetada
väiksemate lisaainete kogusega. Viidatakse, et lapsi ei tohiks harjutada
väga magusate toitudega – sellist probleemi pole kuskil esile toodud,
isegi mitte koolitoidu teekaardi koostamise käigus esile toodud
põhiprobleemide hulgas. Küll aga on nende probleemide hulgas esile toodud
toiduraiskamine (vt „Koolitoidu teekaart“ lk 6), mis lastele maitsetu
toidu pakkumisega nähtavasti veelgi süveneb. Süvenevale probleemile viitab
ka lisa 5. Näiteks on toidutehnoloogiliselt ebarealistlik oodata
lihatoodetelt 0g suhkrusisaldust. See pole vajalik ega põhjendatud. Õigete
maitsete esile toomiseks ning sobiva tekstuuri tagamiseks on minimaalselt
vajalik 0,5g suhkrut. Samuti on täiesti arusaamatu, kuidas on võimalik
valikpagaritoodete puhul pakkuda „magusaid küpsetisi“ kui oodatav suhkrute
sisaldus on ka nende puhul 0g ning magusainete kasutus on seejuures
keelatud.

Kolmandaks, lõike 3 kohaselt ei pakuta „rohkes rasvas küpsetatud toite“.
Seda sätet ei ole võimalik sisuliselt järgida, sest puudub määratlus, mis
on „rohke“. Samuti pole mõistete hulgas määratletud, mida tähendab rasv.
Kummalisel kombel on seletuskirjas pühendatud selle selgitamiseks vaid üks
täiendav lause: „rohkes rasvas küpsetatud toidud ei sobi tasakaalustatud
toitumise põhimõtetega ning need ei toeta tervist“ – mida see tähendab?

Eelnevale tuginedes leiame, et määruse paragrahv 7 tuleks eelnõust
täielikult välja jätta või olulises ulatuses muuta. Samuti tuleb muuta
seletuskirja ning eemaldada meelevaldsed viited teatud toitainete
kahjulikkusele, millel puuduvad teaduspõhised põhjendused.

Lugupidamisega